De értem a matematikai modellt, meg a többszintes modell közti különbséget is. Elmondanád te mit értesz modell alatt?
"Megnézném hogy a kisérlet elvégzése után mit csinálsz a kapott adatokkal. Mert hogy közvetlenül egy eredménnyel nem fogsz tudni semmit sem csinálni az biztos."
1: Vizsgáld meg valamilyen szempontból az univerzumot.
2: Találj ki egy hipotézist, ami összeegyeztethetõ a tapasztalataiddal.
3: A hipotézis segítségével adj elõrejelzéseket.
4: Teszteld az elõrejelzéseket kísérletekkel vagy további megfigyelésekkel.
5: Változtasd meg a hipotézist az eredményeknek megfelelõen.
6: Folytasd a 3. lépéstõl.
"Az Olbers paradoxon ettõl függetlenül nem bizonyítja a világ végességét, mert a paradoxon máshogy is feloldható."
Persze azt még nem sikerült elmondani hogy... Nézd egy csillag fényét x távolságból észleljük, sok csillag fényét sokkal messzebbrõl is észleljük, mert a fényük összeadódik - nézd meg szabad szemmel pl.: az Androméda galaxist magát, viszont egyetlen önálló csillaga sem látható. A látszólagos fényességet meg félre értetted ha úgy gondolod hogy a "fény" útközben gyengül (persze ha porködön megy át akkor igen, de végtelen sok csillag összesugárzása (nem fénye) elnyelve már annak is izzania kéne. Az energiamegmaradás törvénye szerint.)
A wikipédiát meg azért idézgetem, mert jelen esetben igaza van. (De tudok mást is idézni ha ez az óhajod, de az nem olyan olvasmányos - sok benne a differenciál egyenlet.)
Még egyszer mondom nem az olbers paradoxon miatt tételezik fel a világegyetem homogenitását. De ha szerinted így van akkor nyugodtan idézz be egy tudományos cikket. Elolvasom.
"Hubble megfigyeléseibõl levont következtetések maguk is feltételezésen alapulnak."
Miféle következtetés feltételezés? Ha doppler hatásra gondolsz, az jól elkülöníthetõ a galaxisok sajátmozgásától, illetve a gravitácíós potenciáljukból eredõ vöröseltolódástól.